Подія: Кількасот громадян Російської Федерації, які приїхали до Сербії після 24 лютого, в центрі Белграда влаштували протест проти війни в Україні. Про це повідомляє Радіо Свобода.
Деталі та коментарі: Організатором акції стало "Російське демократичне товариство", яке заснували на початку листопада. Товариство, яке називає себе антивоєнним й антифашистским, заснували росіяни. Вони прибули до Сербії з метою уникнути мобілізації та заснували в країні приватні компанії, переважно в секторі інформаційних технологій. Сербські ЗМІ уточнюють, що громадяни РФ впродовж минулих десяти місяців зареєстрували щонайменше 300 компаній.
Під гаслом "Мир Україні, свободу Росії" активісти пройшли центральними белградськими вулицями. Один із промовців, Пйотр Нікітін, сказав, що агресія проти України – "це не російська війна, а війна Володимира Путіна". Поліція не дозволила мітингувальникам наблизитися до будинку посольства РФ. Протест завершився без інцидентів.
Громадяни Белграда не долучались до мітингувальників, які несли біло-синьо-білі прапори й транспаранти з написами "Путін, геть руки від України", "Путіна до Гааги" й нагадували, що вже минуло десять місяців від початку повномасштабної війни в Україні.
За неофіційними даними, в Сербії тимчасовий притулок знайшли кілька десятків тисяч росіян, переважно осіб молодшого віку. Вони тут вільно займаються бізнесом, оскільки проти компаній зареєстрованих у Сербії не запроваджують міжнародні санкції.
25 грудня Голова Держдуми В'ячеслав Володін заявив, що Росія може скасувати преференції для людей, які виїхали з РФ, і ввести для них підвищені податки. "Абсолютно зрозуміло, чому вони втекли, - заявив Володін. - Той, хто усвідомив, що зробив помилку, вже повернувся. Решта повинні розуміти: переважна частина суспільства не підтримує їхній вчинок - вважає, що вони зрадили свою країну, рідних і близьких. Але до сьогоднішнього дня ті, хто виїхав, не тільки працюють у російських компаніях віддалено, а й користуються всіма пільгами, які вона їм надає відповідно до законодавства нашої країни. Правильно преференції для тих, хто залишив Російську Федерацію, скасувати й ввести для них підвищену ставку оподаткування".
Зазначимо, що Сербія відмовляється запровадити санкції проти Росії, чого вимагає від неї Європейський союз, зате, попри близькі відносини з Москвою, не визнала російську анексію Криму й псевдореферендуми в окупованих областях України. Про це заявив міністр закордонних справ Країни Ніколи Селакович. Він пояснив це рішення, поміж іншого, зобов’язаннями Сербії щодо Хартії ООН та повагою до міжнародного права. За його словами, це "повністю порушило б наші національні та державні інтереси, збереження суверенітету та територіальної цілісності та недоторканність кордонів".
Селакович та голова МЗС Росії Сергій Лавров підписали так званий план консультацій для їхніх країн на наступні два роки на полях Генеральної асамблеї в Нью-Йорку. Це був перший дипломатичний документ високого рівня, який Сербія і Росія підписали з 24 лютого, коли почалося широкомасштабне вторгнення Росії в Україну. Доповідач Європейського Союзу щодо Сербії, яка сподівається на вступ до ЄС, Владімір Білічик назвав новину про підписання "серйозним ударом по процесу вступу до ЄС на Західних Балканах".
Белград підтримав кілька резолюцій ООН, які засуджують вторгнення Росії, але уникав приєднання до загальноєвропейських санкцій, до яких приєдналися інші країни, які хочуть вступити до блоку. Сербія підтримувала тісні відносини з Росією, зокрема, щоб підтримати свою відмову визнати декларацію 2008 року про суверенітет її колишньої провінції Косово, яку зараз визнають понад 100 країн.